Nekada davno, u jednoj dalekoj zemlji...
Ne, nije tako bilo - Šalim se.
To nije tvoja priča... ovo je moja priča.
Priča kakvu nisi nikada vidio prije.
Ali hoćeš dobru priču?
Onda ti moram reći nešto
O mojim Ijudima, i mojoj zemlji.
Onda ćeš razumjeti ovu priču, i zapamtiti je.
Ova zemlja počinje od početka.
Yurlungur je prolazio ovuda.
i Yurlungur je onda napravio svu ovi zemlju.
On je stvorio ovu vodu.
I napravio je ovu močvaru.
Koja se proteže u daljinu i daje nam život.
Ja dolazim sa izvorišta zemlje koju je Yurlungur
stvorio.
Ja sam kao ribica u toj barici.
Onda se moj otac prolazio pored moje barice.
I zatražio sam mu moju majku. Ja sam žele da se rodim.
Moj otac je odabrao jednu od svojih žena.
To je tvoja majka, on mi reče.
Čekao sam prvi trenutak..
.. i ja sam se našao, u njenoj vagini.
Onda je moj otac usnio san.
Taj san mu je rekao da ona ima maleckog u sebi.
Taj malecki sam bio ja.
Kada umrem ja ću se vratiti na moj izvor.
Čekacu tamo, kao ribica.
Čekacu da se ponovno rodim.
Ali to je istina. Tako će uvijek biti sa mojim narodom.
Sad treba da nađemo gdje priča počinje, priča koju
ću vam ispričati.
Trebamo se vratiti u prošlost.
Vratiti se u vrijeme mojih predaka.
DESET KANUA
Tiše. Slušajte sada.
Mogu da ih čujem kako dolaze,
Moji preci.
Ovaj mudri čovjek je Minygululu
A ti je i njegov mlađi brat Dayindi
a tu su i ostali.
Previše imena za pamćenje.
Stanite svi!
To je Djigir.
Djigir mnogo priča. ali možda je čuo nešto.
Odbijam da hoda na kraju kolone.
Netko naprijed neprestano prdi.
Nisam ja! Nisam ja.! Opet si ti! Nisam ja! Nisam ja!
Ti si uvijek tako tih! Tih ali smrtonosan! Ti
si uvijek tako tih!
Priznaj! U redu... ja sam. Truo si iznutra!
Truo sam iznutra. Ti si truo izvana! Moraš
da ideš do kraja.
Hajde krenimo.
Preci prave kanue iz kojih će da love.
Skidaju koru sa drveća,
Kako si prošao sa njom?
Jeste li uradili ono? Ona ga nije htjela!
Mora da si slijep! Ona ga nije htjela!
Daj da ti pokažem. Mogu da zamislim. Daj da ti pokažem.
Naravno. Tko je bio taj čovjek?
On nije bitan...
...neka vrsta čarobnjaka.
Čuo sam...
...da ti možeš moju ženu?
Mlađu?
Srolaj ovo... ...pažIjivo.
On je sad saznao istinu. O pogrešnim osjećajima
mlađeg brata.
Ispričat ću ti priču. Od prije mnogo godina
I želim da me saslušaš. Veoma pažIjivo.
Ljudi će odnijeti debla u močvaru.
Medololo će ispričati Daleindi priču.
Da ga uputi na pravi put.
Pričao mu je priču uz put.
A to je moja priča za vas sada.
To je odlična priča ali je bolje da je saslušate.
Da ne bi završili kao Daleindi. Priča mora da se
ispriča na pravilan način.
I ovo je ta priča.
To je bilo prije mnog, mnogo godina,
Daleindi je još uvijek mala riba.
U njegovoj vodi... svii njegovi preci.
Medelolo, Kider, čak i stari čarobnjak.
Svi su bili male ribe u vodi.
Svi njihovi očevi i očevi prije toga.
Su i dalje male ribe u toj vodi.
Sva ova zemlja prije nego što su rođeni.
Tako je bilo prije vog vremena.
U kome smo sada.
Veme koje vidimo sada, tek treba da počne.
Tad se desila velika poplava koja je pokrila
cijelu zemlju.
Pogledaj tu ravnicu.
Jedva možeš da vidiš koliko je velika.
Kada se velika voda povukla ostavila je
za sobom drveće.
I ptice.
I biljke.
I Ijude.
Tek poslije mnogo godina,
su preci počeli da prave ceremoniju svom početku.
Koja je postala zakon koji ćemo svi naučiti.
Na Ijudima je bilo da nauče da žive po tom zakonu.
I poslije njih mnogo, mnogo godina kasnije.
I u tom antičkom vremenu,
su živjeli antički preci.
Ti antički preci su se zvali Vitemili.
Vitemili su bili ratnici.
Ponosni.
Imali su žene i djecu kao što i mi sada imamo.
I oni su pratili zakon.
Koji je isti zakon koji je i sada.
Priča o Ijudima je veoma čudna.
Nekad je potrebno mnogo vremna da se ispriča.
Danima.
Mingululu priča Daleiniju priču dok nose debla.
Dobro drvo za kanue raste daleko od močvare.
U vodi napokon.
Lijepo je dobro je mojim nogama. Priča mora
da stane za kratko.
Ima jjoš posla za obaviti prije nego muškarci odmore.
Moraju da ostave debla u vodi da se natope.
Kada se natope, stavljaju ih u vatru.
Da budu vrela i natopljena.
Priča sad može da se nastavi.
U redu sada... Taj predak se vratio
i imao je tri žene.
Kao što i ti imaš. Da.
Prva žena koju je Vitimili imao zvala se Vanalutju.
Ona mu je bila žena i bila je važna.
Ona je bila dobra žena.
Ok, donesi ovamo.
Taba je skoro gotova.
Moraju da je ohlade.
I ako je to možda lako njima,
Taindi uči gledajući. To je način na koji oni to rade.
Sa našim Ijudima.
Bolje da ova priča nastavi.
Druga žena se zvala Nahalimo.
Nahalimo je bila Ijubomorna.
Ali je imala oči koje su nekad odlazile
ka drugom muškarcu.
Što je sa njegovom drugom ženom... ...sa onom mlađom?
Zašto pitaš?
Jesi li zainteresiran za nju?
A broj tri žena je bila mlada.
Ona se zvala Monandja.
Ona je bila prelijepa.
Bila je tiha kao uspavana beba.
Vitimili je također imao i mlađeg brata.
Kao što je i Daleindi mlađi brat Deleloluu
Vitimilin brat se zvao Japril.
Japril još nije imao žene. I nijednu obećanu.
On je mislio da treba da ima jednu.
I žena koju je mislio da treba da ima,
Je Monandja.
Po njemu nije bilo pravedno da njegov
brat ima tri žene,
a on sam nema nijednu.
Kao u stara vremena,
Stariji muškarci imaju sve žene.
I ti...
...ćeš imati ženu. Kad budeš stariji.
Kad budem stariji, moj kurčić će omlitaviti.
Vi se meni smijete
zato što mislite... da je moj kurčić omlitavio!
Mladići žive u pojedinačnim kampovima.
Daleko od glavnog kampa.
Žive tamo da nauče zakon i zasluže svoje žene.
Vijeptu je živio u samačkom kampu.
Čak i tako je bila dugo šetnja do glavnog kampa.
Ali Japrilove oči su mogle da vide samo Monandja.
Nije mu smetalo da pješači da bi bio sa njom.
Nekad su noge same nosile njegovo slabo tijelo.
Otišao je da vidi svoju djevojku.
Mislio je na to kako stvarno da vidi Monandja.
Možda je samo pešačio do kampa i smišIjao drugi razlog.
Ima li što da se jede?
Ali je možda Nahalinino oko bilo suviše oštro.
Tog dana pored kampa je bio dan za šišanje.
Jesi siguran? Sve... Jesi li siguran?
...Želim da izgledam kao mladi ratnik, da bi se
djevojke razbežale.
Kako ste momci? Nadao se da će moći da vidi Monandje.
Da li želiš šišanje?
Ne baš sad.
Možda sliči na moju majku!
Onaj koji je prihvatio posao je Perinperin.
Koji je živio u istom kampu kao Vitemili.
Perinperin je imao dvije žene i stomak velik kao planinu.
Uvijek je jeo previše.
Ali najviše je volio med.
Tražio ga je. Molio za njega.
Nekad čak i krao.
Budi siguran da spališ svu dlaku.
To može biti loše po mene, ako čarobnjak naše ijednu.
Da, umalo da zaboravim čarobnjaka.
Čarobnjak je bio star i veoma moćan.
Imao je dobru magiju i lošu magiju.
Živio je sam da bi saluvao svoju magiju kao tajnu.
Sad što me je zadržalo?
Jer o danu o kome pričamo se nešto dogodilo. Zar
ne izgledaš lijepo.
Meko i svježe. Meko. Sve je meko i svježe.
Izgledam odlično.
To je bio stranac.
Možda je taj stranac imao pravo da posjeti tu zemlju.
Možda je imao iza sebe druge ratnike.
Ja ne znam točno. Priča je suviše stara.
Ali taj stranac nije davao signale i nastavio
je da dolazi.
Morao je da ima miris nekog veoma opasnog.
Vidi kako je njgov kurčić pokriven? Možda je neki mali.
Nikad ne vjeruj muškarcu sa malim.
Stranac je govorio jezikom koji Vitemili nije
razumio veoma dobro.
On kaže...
...da dolazi iz kamene zemlje da trguje sa stvarima,
stvarima od čarobnjaka!
Kad su saznali da je stranac polumagičan.
Povjerenje među Ijudima je potreseno.
Nisu vjerovali strancu sa pokrivenim kurčićem.
Nije nosio ništa da trguje.
Sad možete da vidite da su kanui skoro gotovi.
Svi osim Sleptetuov
Sad može da sazna što je bilo sa njegovim precima.
Neki su htjeli da ubiju stranca.
Ali Vitemili nije htio da započne rat.
Strancu je data hrana da bi se ukazalo poštovanje.
Uskoro je otišao ali loš osjećaj je... ostao za njim.
Daleko odatle čarobnjak je slušao u svojim mislima.
Čuo je da Ijudi pričaju o strancu.
Čarobnjak je krenuo kroz žbunje do Ijudi.
Natjerao ih je da ga slušaju.
Upozorio ih je na magiju. Nadam se da neće
naći tvoje govno.
Nije pametno da ostaviš da govno samo leži tu.
Čarobnak može da uradi svašta sa njim.
Kada ga protrlja, ono čini da je čarobnjak nevidljiv.
Uskoro ćeš osjećati kao da se gušiš na smrt.
Da li osjećaš bol u grlu? Ne. A ti?
Budite pažIjivi... ...taj stranac...
...nije spalio tvoje govno.
Što će se dogoditi ako skuha moje govno?
Što god da uradi Svi ćemo dobiti bolesne stomake,
popucati, i na kraju umrijeti.
Bolesni i umirući. Strašni stomačni bolovi.
To nije dobro.
Moramo da se pripazimo.
Gore od umiranja...
...jeste da stranac pokuša da ukrade tvoju dušu.
I najgore od svega,
da tvoja duša može biti ukradena,
a da ti to ne znaš.
On vjerojatno luta okolo! Čekajuću na dušu.
Bolje da pripazimo jedni na druge.
Ili može da bude kasno. Jedna naša duša je
već možda ukradena.
Onda je čarobnjak pripremio sebe.
Tražio je svuda oko kampa.
Tražio je svuda, za bilo kakvu magiju kaju je stranac
mogao da ostavi za sobom.
Poslije dugogo vremena... on je završio. Sve je dobro...
...kamp je siguran. Siguran.
Muškarci su sretni otišli u močvaru.
Za Dalpalelu je prvi put da vozi kanu. Hajde!
Da uhvatimo purice!
Slušajući čovjeka oponašući puricu,
Daende je uplašio sve purice.
U početku se ništa loše nije dogodilo za Vitemili
i njegov narod.
Pošto je stranac otišao.
Život za antičke pretke je prolazio kao što
je i uvijek radio.
Kao što je bilo od početka.
Njegove žene su radle ono što su žene uvijek radile.
Za koga to spremaš? Za tebe.
Nemoj da lažeš to praviš za sebe.
Što fali tome?
Ja mrzim te stvari.
Pa što?
Tvoj jezik je veoma okrutan, znaš.
Da...
Kako je moj dragi muž? Odlično.
Perinperin se ponašao kao da je sam. Jadnice,
skuplja drva.
Draga ženo, Idi mi po med.
Gubi se lenjivče! Uzmi sam svoje!
Tko će da ide da uzme med za mene?
Možeš li ti, draga ženo, nabaviti malo meda za mene?
Dosta mi je tvog rasta! Ti debela žabo!
Idi i nabavi sam sebi! Dosta mi je da sve
sama radim ovdje!
Vitemili je lovio.
Zakasniću!
Gdje ste svi?
Gdje ste svi nestali?
Kako ćete hraniti svoju djecu?
I žene su krenule da nabave hranu. Idemo!
Pričajući kao razjarene zvijeri.
Samac je ostao u žbunju. Nije vidio da Perinperin
dolazi.
Hoj!
Ako itko ima malo meda... ...ja ću biti ovdje.
Gdje su žene otišle? Otišle su da kopaju močvarne orahe.
Donesite mi malo meda, malo meda!
Nahalimu je sa prijateljicom,
sa ženom Banalindoa
Teško je znato oko čega se stalno svađate. One se
jednostavno ne slažu.
Trebali bi da budu prijateljice.
Ne mogu.
Kad su njih dvije zajedno, Jedna bulji a druga
počne da se dere.
Zamisli kako bi bilo da tvoj muž ima mnogo žena
umjesto samo par.
A Perinperin je pravio vrhove kopalja.
Pjevao je pjesmu o sretnom medu.
A Japril je pokušala da prevari.
Slušaj.
Kada god kopamo močvarne orahe
ona mora da ide i da piša.
Imamo malo meda! Ovamo momci!
Učinili ste da mi dan bude odličan. Gdje
ste ga nabavili? Tamo. Gdje? Tamo.
Kod vode. Mmm... Ja sam vlažim.
Ovo je divno. Mogu li ja da dobijem malo... deko?
Trebao bi sam da nabaviš.
Dođi! Dođi! Dođi! Uvalićeš me u nevolju.
Sa cijelom svojom porodicom koja se ponašala kao i uvijek.
Sad znamo zašto je Ređimeri nije htio da lovi.
Imam jednu.
Ali on je ipak bio vrijedan radnik. Sa svoje tri žene.
Ja ću je spremiti. Pa ćemo je jesti.
Srndać.
Uvijek se trudi da bude fer i fin,
prema sve tri.
Mmm... Ovo meso je veoma ukusno.
Lijepo i masno.
Čak nekad i prema onoj mlađoj.
Uskoro će krenuti svojim putem.
Da love i skupljaju jaja.
Dleinde će ići sa Mingululu.
Da nauči močvaru i čuje još priča.
A ova priča sada raste kao mlado drvo.
Ali cvjeta po prvi put.
Idemo.
Možda će nešto bolje uloviti kao tim.
A možda će se naljutiti bez ikakvog razloga.
Ali kako god bilo, životi predaka,
će se promijeniti.
Nowalingu je otišla.
Kao odnešena rukom.
Muškarci su seli da pričaju što joj se moglo dogoditi.
Pitam se što se dogodilo sa Nowalingu?
Ne očekuj od mene da znam...
Možda je prešla rekui da je oteta.
Možda ju je pojeo krokodil.
Ja mislim da je pobjegla.
Ona nije pobjegla.
Ne bi to napravila.
Stranac ju je uzeo.
Ja mislim da je pobjegla.
Da, ja mislim da je odvedena...
...da ju je on odveo.
Ona je odvedena.
Mnogo mjeseci...
...je prošlo od te noći... ...poslije tog dana...
...Ridjimirarijeva druga žena... ...Nowalingu, nestala.
On je nije zaboravio,
ali nije više bio toliko pažIjiv...
...prema Banalandju i Munandjarra's... ...prema obje.
Vrijeme je prolazilo.
Život bez nje postajao besmislen čak i njemu.
Ali se onda opet sve promijenilo.
Kad je naš ujak došao da nas posjeti.
Dolazim izdaleka
preko brda i kamene zemlje.
Pola puta jeo sam travu. I kuhao insekte
i ubijao iguane. Mislim da sam vidio Nowalingu
u kampu tamo U baraci sa strancem.
Nisam znao tko je ta druga osoba.
Ostavio sam Nowalingu tamo i nastavio da pješačim.
Došao sam ovdje. To je sve.
Vitilimili je bio u pravu. Ona je sa tim strancem.
Ujkine oči su to vidjele osobno.
Muškarci su odlučili da idu da je vrate.
Ova priča treba da se ispriča sada.
Sviša ti se da slušaš o poslovima predaka?
Sviša mi se što su otišli da se bore.
Želiš da oni idu u rat?
Da se bore i da ih probodu?
Vidim.
Oni će ih napasti. Da, oni će ih napasti i probosti ih.
Vi mladi Ijudi volite to. Uvijek isto.
Ništa se ne mijenja.
Pa su preci uradili sve da se spreme za rat.
Svi su bili veoma siromašni.
Muškarci su pričali o planu. Trebamo samo da odemo
i da je uzmemo!
Ne! To nije dobro!
To je loša ideja!
Ima boljih načina!
Prikrademo se tokom noći!
Sigurnije je da je uzmemo kad su žene same.
Trebali bi da uzmemo... ...i jednu njihovu ženu.
Trebali bi da uzmemo sve njihove žene! Tko će
da se brine o njima?
Ti?
Zašto nisi mislio da uzmeš ženu za Japrila?
Sačekaj... čekaj.
On će vjerojatno dobiti...
...ženu...
...prije...
...ili kasnije.
Kada?
Čim prije priča... bude spreman.
Možda.
I što je Japril mislio o tome?
Da vidim...
On nije mislio na ženu.
On je htio da ide u rat... ...da obuće bijelu boju.
Japril je htio da baca koplje.
Idem i ja. Ne možeš. Ubit će te.
I vi možete biti ubijeni.
Jedan od nas dvojce mora ostati živ.
Moram ti reći još nešto u vezi mog naroda.
Ako muškarac bude ubijen ili umre,
onda mlađi brat se brine o njegovim ženama.
One postaju žene mlađeg brata.
Tao Japril nije mogao da ide.
Samo su djeca ostali u kampu.
Japrilov mozak je počeo da se pita.
Uskoro biva praćen. Evo ga ide da vidi svoju djevojku.
Mislio je pošto su svi muškarci otišli, da može
bliže da priđe Monandja.
Ali nije misli na prvu ženu.
Odlazi!
Zašto uvijek dolaziš ovdje?
Idi igraj se sa ženskim krokodilima.
Gubi se!
Daleinde je mislio na Japrila i Manandjeo.
Da je njihova sudbina kao u leptira.
U zraku.
Mogli da idu ovdje,
mogli bi da idu tamo.
Čak bi i slabi vjetar mogao da promjeni njihov
smjer zauvijek.
Žena čeka ženu
Čovjek gleda ženu za muškarca
Žena čeka muškarca
Da se uda
Ya, voljena ženo
Muškarac je razočarao ženu
muškarac je čekao ženu
Muškarac mora da spava u močvari dok lovi.
Previše je daleko da ide natrag stalno.
Ali normalni kamp nije moguć.
Ima previše krokodila i nedovoljno suhe zemlje.
Muškarci moraju da kuvaju, jedu i spavaju,
Na drveću.
Na platformama koje grade.
Gore u krošnji,
oni će biti sigurni.
Daindi će uskoro saznati, što se dogodilo
sa ratnom grupom.
Svi su se vratili čitavi.
Nijedno Ijuto koplje nije polomljeno.
Nowalingu nije u tom kampu.
Netko drugi mora da ju je uzeo. Tako je.
Ujka je sigurno pogriješio gledajući neku sličnoj njoj.
Jesam.
Možda je ujka bio samo zbunjen.
Možda je to ujkin problem. Mora da jesam.
Ujka ne može da vidi jednu stvar od druge. Gdje?
Ujka ne može da vidi jednu stvar od druge.
Ujka vjerojatno slijepi. Jeste. Ujak vjerojatno slijepi.
Stari ujka je u pravu, on ima odlične oči!
Ali ne.
Što se dogodilo sa njom?
Možda su je ubili.
Možda je vidio njen duh.
Možda je bio netko drugi.
Što su uradili sa njom?
Tko je uzeo njegovu ženu?
Nowalingu, gdje je ona otišla?
Ona je bila njegova žena.
Tko je bio taj koji ju je uzeo?
Nije više bilo ničeg dobrog. Nije više
mogao ni da jede.
On je postao tih i Ijut.
I tužan.
Opsjednut zlim duhom.
Kao da mu je doašo i uzeo dušu.
Ali poblem koji je imao je tek počinjao.
Zli duh koji živi u njegovoj glavi,
je pobjegao.
Taj zli duh je bio najveći problem.
Pitam se da li će ova djeca...
...uspjeti da nađu malo meda.
Ima li meda gore? Ništa.
Morat ćeš sam da nađeš.
Što, oni očekuju da se popnem uz drvo?
Stanac je iza deko!
Blizu vode.
Moram da kažem Ridjimiraril.
Stranac bi mogao da krade još jednu ženu.
Upomoć! Neustrašivi! Stranac se vratio!
Dolje pored vode.
Što ćeš da uradiš? Samo da pričam sa njim.
Da ga pitam zašto je ovdje...
Da li znaš gdje mi je žena?
Ne ne znam, ali ću ti pomoći da je nađeš.
Hvala ti puno.
Jel to sve?
Vjeruj mi. Ja ću onda da pođem sa tobom.
Što je namerio?
Čekaj mene!
Čekaj!
Zbog čega će ti sva ta koplja... ...ako ćeš samo
da pričaš sa njim?
On sere.
Ne-e-e-e!
To je pogrešni stranac.
Njegovo govno i dalje smrdi.
Pogrešan smrad od pogrešnog stranca.
Što ćemo da radimo? Ne znam.
Možemo da ga odnesemo do kampa.
Da ga vratimo u kamp? Zašto bi to uradili?
Brzo, sakrijmo ga. Gdje da ga sakrijemo?
Bilo gdje, bilo gdje!
Što će se dogoditi ako ga nađu?
Nadajmo se da neće.
Ako to urade, poriči sve.
Neće.
Ima li meda gore?
Ne.
Jeste li ga našli?
Tog stranca?
Ti? Ne! Nisam vidio nikoga! Nisi vidio nikoga? Nikoga!
Ni ja! Ne! Ni ja! Ništa!
Što sve ovo ima veze sa Munandjara i Japrilom?
Daindi je nestrpljiv da čuje što će se dogoditi
sa mladima.
Ali priča raste u veću stvar sada.
I pširi se svuda.
Svi dijelovi priče se moraju ispričati, da bi
se pravilno razumjeli.
Mingululu nastavlja istim putem.
Sve do predaka.
Nisu sakrili to tijelo dovoljno dobro.
Ti si mi ubio brata.
Ti si napravio ovo. Tako je.
To je sa tvog koplja.
Ti si napravio ovo.
I ti si ubio mog brata.
Kad su našli tijelo, izvukli su vrh koplja.
Oni su pitali, čije je ovo koplje?
To su pitali? To su pitali, za vrh koplja?
Onda su ga prepoznali.
Znali su čiji je rad.
To je Perinperinovo koplje.
Mora d aje trgovao sa svojim priateljem
za stvar koju najviše voli... med.
Ti si taj koju je probo mog brata!
Reci nešto debeli čovječe! Progovori!
On ga je proboo! On ga je proboo!
Ja sam ga proboo.
Debeli čovjek ga je proboo. Na početku stranac nije
vjerovao Redjimeriju.
Redjimeri nije htio da promjeni svoje riječi.
Jedina stvar koja je ostala jeste da se prati zakon.
Sredit ćemo ovo otplatom.
Sa njim.
On je odgovoran.
Redjimeri nije mogao da odbije Makarata za
ceremoniju otplate.
Gdje stranac i njegovi Ijudi mogu da bacaju koplje na
njega sve dok ga ne pogode.
Pošto su dvije grupe bile sa Makarata,
znao je da je u opasnosti iz koje nije ogao da pobjegne.
Noć dolazi na platforme na drvetu.
Muškarci sijede pored svoje male vatre.
Dim pomaže da otjera komarce.
Pričaju o lovu.
Ima mnogo kumanovih jaja ove godine.
Priča o Redjimerijevoj sudbini mora da sečeka.
Dok noć ne postane crno praznilo.
Sad je jutro i muškarci idu da love još.
Kumane i njihova jaja.
Mingululu želi da zna da li je Dainde naučio išta.
Dainde je rekao da jedino što je naučio jeste da
Mingulu potrebno mnogo vremena da ispriča priču.
Mingululu odgovara:
Dobra priča mora da se pravilno ispriča.
Čak i tada prije mnogo godina bilo je vrijeme,
skupljanja jaja.
Otplata Makarata je bila daleko.
Daleko preko druge strane močvare.
Redjimeriju je bilo teško i naporno.
Ovog puta mladi Japril je mogao da pođe. Da isprati
duh svog starijeg brata.
Žene su se bojale da nikad više neće vidjeti muža.
Perinperin nije mogao da pođe.
Bio je previše debeo da pređe močvaru u kanuu.
Hajde, hajde. Dodaj mi.
Ovo je tvoje a ovo moje. Odlično podjeljeno.
Bilo je loše vrijeme.
Dok muškarci nisu bili i prelazili močvaru,
razmišIjali su sa čim Redjimeri mora da se suoči.
Možda čak i najtvrđe koplje se polomi.
Ili će Redjimeri biti uskoro proboden.
Ali takav je bio zakon.
Redjimeri je znao zakon.
Znao je da je to način njegovog naroda.
Znao je da narodu potreban zakon.
Da bi ostali da žive ispravno.
Za pravom zemljom.
I znao je da je prekršio zakon.
Idemo.
Bilo bi lošeg rata između dva plemena.
Nije bilo povratka.
Opet si promašio. To je bila posljednja guska u močvari.
I ti si je pormašio.
Što sad?
Pričaj mi priču. Kako je prošla otplata?
Mingulu je rekao Dandeidi da je Redjimeri pozvao
Makaratu za partnera.
Netko tko će ukrstiti koplja sa njim.
Drugo pleme je bilo zadovoljno sa tim.
Bilo je opasno biti Makaratin partner.
Mogao bi da baci koplje i da pogodi Redjimerija.
Redjimeri je to znao da je njegovo vrijeme. Tko će biti
Ridjimirarov partner?
Za otplatu? Jedan od nas na ovoj platformi mora!
Možda ja!
Što sa tobom?
Imam odlično oko!
Što sa njime? Ne, on je odande!
Netko mora!
Tišina! Tišina! Tišina!
Ja ću!
Ti ne znaš ništa! Znam kako da izbjegnem koplje!
Imaš slaba koljena! Netko stariji! Ti si premlad!
Ti si neiskusan!
Japril se raspravljao sa Ijudima.
Da bi mogao da ima žene, da bi mogao da ima Munanga
mora da baci koplje.
Ili će umrijeti.
Napokon se Redjimeri složi.
Moja guska je pobjegla.
Ali si pokupio sva jaja. Svi su se skupili da jedu.
Jel vatra spremna?
Skoro.
Mogao bi da pojedem cijelu gusku.
Kada možemo da kuvamo?
Hej svi! Ajeste li svi tu?
Spremni smo da počnemo sa kuvanjem. Jel vatra gori?
Skoro!
Moram da pogledam unazad da bi osjetio moj stomak!
Dobio sam gusku! Daindi je ponosan sa nečim.
Mingululu će nastaviti sa pričom, pošto budu jeli.
Mi ne možemo da čekamo toliko, jer je došlo
vrijeme da Makaratina koplja počnu letjeti.
Ridjemiru i mladi Japril su igrali kao duhovi
između koplja.
Toliko jako su igrali da su skoro bili nevidljivi.
Izgledalo je da koplja prolaze kroz njih.
Ratnici iz drugog plemna su bacali koplja dok im
se ruke nisu umorile.
Tako jako su dva brata igrala.
Redjimiro nije bio duh.
Njegove noge su počele da bole.
I jedno koplje je bilo previše.
Lov na guske je skoro gotov.
Ali je ostalo još priče da vam ispričam.
To koplje koje je bilo previše je pogodilo Redjimiru
pravo u creva.
Bio je povrijeđen ali ne toliko jako da bi umro.
Drugo pleme je bilo zadovoljno.
Zakon je bio ispraćen.
Pravda je bila izvršena.
Mi smo proboli vašeg čovjeka. Nakon što smo mi vašeg.
Sve je gotovo... Završimo sa tim.
Redjimiru je još uvijek vjerovao da je stranac
odveo njegovu ženu.
Bio je suviše ponosan da bi pusti Ijude
da ga nose natrag.
Htio je da pokae strancu i svojim Ijudima
da je jak i Ijut.
Ali nije bio dovoljno jak da izdrži kroz cijelu močvaru.
I pošto je izgubi mnogo krvi bio je suviše slab
da bi sam pešačio.
Mananudju je znala koje lišće da stavi da
bi rana bila bolje.
Donesi svježe kore. Znala je što da stavi da
bi muž bio jači.
Za Ijude to je bio kraj puta.
Daindi je sad zainteresiran za cijelu priču.
Želi da zna što se dogodilo Redjimiru.
Redjimiru nije bio tako jak.
U svojoj slabosti pozvao je ženu da mu donese vode.
Ali žena nije došla.
Zli duh je preuzeo cijelo tijelo Redjimira.
Nije imao snage da se izbori sa njim.
Pleme je zatražilo pomoć od čarobnjaka.
Možda će ranu od koplja znati da sredi čarobnjak.
Ili će možda Redjimiri da sam ozdravi.
I postoji samo jedan način da se nađe čarobnjak.
Odlazi. Tko ti je rako da dođeš?
Nisam ovo vidio do sad, ovo je čudna magija. Čarobnjak
nije mogao da uradi ništa.
Bio je obuzet velikom tugom.
Ridjimirari, umrijet ćeš. Duhovi čekaju.
I Ijudi su znali. Vidiš, znaju.
Izlazili su iz grmlja odasvud.
Dolazili su po Redjimirija.
I da vide kako je Redjimiri napravi jedan
važan veliki napor.
Možda i njegov posljednji napor.
Polako je ustao.
I pogledajte ga. Ustao je.
Dok je još imao snage.
Polako je šetao po sredini kampa.
A onda pored vatre.
Da bi svi mogli da vide Radjimirov veliki ples.
Njrgov vlastiti ples.
Uskoro će da mu se pridruže i da ga povedu.
A onda je zapevao.
I klepetanje je počelo.
I duvanje u drvo.
Tako da je Redjimirov ples njegov pravi ples.
Postajao je slabiji.
Ali vidi, vidi kako nastavlja da pleše.
Dok sve nije nestalo.
Sad je stvarno umoran.
Sad je njegova snaga gotova.
I leže dolje na zemlju.
Sad ratnici moraju da završe ples smrti.
Redjimiru je ih je natjerao da ponovno počnu da pjevaju.
Želio je da pjevaju pjesmu smrti za njega.
Tako da svi znaju da on umire.
I da mu dođu.
Poslušaj. Počeli su da pjevaju.
Misle da je mrtav ali samo je htio njihovu pjesmu.
Vidiš? Vidiš kako je pomakao ruku?
Kao smeđe pomicaj?
Vidiš kako mu se noga pomjera?
To je šou koji je slušao.
Da je spremna da umre i govori svojim Ijudima.
Sad on leži tamo.
Njegovo srce još kuća.
Ali je već mrtav.
Vidi, vidi, kako djede doalzi u njegovo srce.
Da mu pomogne da otjera tugu odatle.
On je u njegovom srcu sada.
Ali želi da nastave da pjevaju još dugo. Da mu pomognu
da nađe svoje pretke.
Onda moraju da ga spreme za njegov put.
Boje njegovo tijelo gdje će voda da uđe.
To znači da je njegov duh našao svoj put natrag u vodu.
Da bi mogao da se ponovno rodi.
Sada tjeraju tugu.
Jer ponekad neće da ode.
I evo je ode.
Na svoj put.
I to je kraj priče.
Čekaj, to nije kraj priče.
Daindi je naučio jednu važnu stvar u svom životu.
Naučio je da bude strpljiv.
Ali ti? Želite li da vidite ostatk priče?
Znam to.
Pa ću va, zato rei što se dogodilo.
Ridjemirova duša samo što je otišla u vodeni
dom. Upomoć!
Ovdje sam!
Bilo tko... gdje ste?
Evo me... bilo tko!
Bilo tko!
Nije valjda Ridjimirarova druga žena?
To je ona.
Poslije svog vremena što je nije bilo,
ona je ušetala u kamp. Samo tako!
Ona je pobjegla i sad se vratila. Čekaj. Čekaj. Čekaj.
Samo je sreća vratila,
I ona nije pobjegla.
To ju je stranac uzeo.
Trgovali su sa njom u drugom plemenu koje je daleko.
Ona im je pobjegla i bilo joj je potrebno skoro sezona,
da se vrati pješice natrag.
A sad njen muž je bio mrtav.
Muškarci su pokazali svoju zabrinutost.
Spremali su se za rat sa plemenom preko rijeke.
Ili su srećnio kad ih je odgovorio.
Zaboravite. Nemojte mislite o tome.
Ovdje ćemo stati. Već smo izgubili Ridjimirarija
i ovdje ćemo stati.
Prošli su dani i mjeseci od ceremonije mrtvih.
Sve propisane stvari su urađene.
Na kraju napokon je duh mrtvog čovjeka došao
gdje mu je mjesto.
Muškarci su se vratili kući.
Daindi zna da je priči skoro kraj.
Neki muškarci su se vratili svojim plemenima.
I srešće se tak sljedeće ceremonije.
Kad dođe sljedeća sezona lova na guske.
Napokon Japril može da bude sa Monandja.
Napokon, ja mogu da budem sa mojom djevojkom.
Ovo je put do mog skloništa.
Ne ja idem... Želim... Ja sam tvoja prva žena.
Ti si sa mnom.
Nema šanse. On je moj muž.
Hej! Dosta svađe! On je i moj muž!
Gdje je med?
Napokon Daindi je čuo kraj priče.
Nije ono što je očekivao.
I svi su živjeli sretno do kraja.
Ne, ne znam što se dogodilo poslije toga.
Možda je Daindi našao ženu.
Uvijek je bilo tako za moj narod.
Ali sad vidite moju priču.
To je dobra priča.
Ne kao tvoja priča.
Ali sve dobre priče su iste.